Külterületi
elnevezések
Alsó-nyomás - Összefoglaló
határrész-elnevezés a Stainer Ádám által készített 1833-as térképen. A falusiak
között nem ismeretes.
Ásték
- A volt vasúti- ill. a buszmegállótól a 37.
útról a faluba vezető út a Tábla és a Hibli között. A domb tetején kőkereszt
áll mellette. Adatközlőim szerint
valószínűleg sváb eredetű szó. Hivatalos neve Bekötő út.
Lauber József Oástiknak is
nevezi, s úgy tudja, hogy egy síró gyermeket találtak itt, akit Oástik Máriának
kereszteltek. A környező területet is hozzáérti, és dombnak, szántónak nevezi.
Bányácski út – Rudabányácskára vezető út, az 1950-es évek elején építették
Bekötőút lásd Ásték
Bicikli-út – A volt kisvasút pályája helyén, a 37-es út
mentén - hol közelebb, hol távolabb hozzá - 2004-ben építettek kerékpárutat.
Bödön-kút - A Vejerliben, a Gergely-hegy és a kácsárdi szőlőhegy között, a
kácsárdi oldalban, kövekkel szépen körbeépítve. Egy 1877-es gyűjtésben Döbön-kút néven szerepel, 1980-as
gyűjtésben pedig Döböm-kút néven. A
falusiak hívják A Tojó kútjának is,
mert a Tojó ragadványnevű ember háza áll a közelében. (Kováts Dániel - Balassa Iván a Csonkától feljebb helyezi,
kb. a Csorgó kút helyére.) Ma a kövek kétoldalt már hiányoznak, csak a két
középső van meg.
Cseregárte - 'A Cserék kertje' - Gyümölcsös, szántó a Bányácska felé vezető
út jobb oldalán, A Cser-család kertje volt (a Cser
ragadványnév). A kácsárdiak Svábkertnek
hívták, jól termő, szép kert, gyümölcsös lehetett.
Csipás kút -nál, -tól, -hoz - Forrás a Hibli tetején, a Hiblin átvezető
gyalogút mentén, egy csipkebokor volt mellette. A néphit szerint, ha vizével
megmosták a beteg, csipás szemet, meggyógyította azt. Lauber József Csipabrinkálóként említi, s úgy mondja,
hogy esőzés előtt két nappal a vize megindult
Csvecsketeáli -n, -ról, -ra - Sváb szó, jelentése
'Szilvásföld'. Hivatalos neve a kataszteri térképeken: Szilvásvölgy (1896),
illetve Zvecskenthal-dülő (1879). Rák
Ignácz bíró 1896-os évi dülő-jegyzékében is így szerepel: Szilvásvölgy
(Zwetschkenthal). Szántó és a kívül eső végén szilvafák a Dózsa György utca
legszélső házaitól, az Alsó pincéktől és a Gáttól határoltan.
Disznólegelő – A Felső pincéktől és a Kánaán-földtől kijjebb
eső, azokkal határos terület, valaha disznólegelő volt, ma is így említik
Dögtér -en, -ről, -re - Az elhullott állatok
elásására kijelölt, bekerített terület volt, a Gát ill. a Méhes felett. Gödrök
voltak rajta ásva, csak be kellett temetni az állatokat. Már nem funkcionál,
most már Szikszóra szállítják a dögöket.
Felső-nyomás - Összefoglaló
határrész-elnevezés a Stainer Ádám által készített 1833-as térképen. A falusiak
között nem ismeretes.
Felső rét - A falusiak által Vejernek nevezett terület a kis- és
nagyvasút között, így csak különböző térképeken szerepel. Stainer Ádám
földmérői calculusa 1835-ben a Fogarasi-rétet illeti
ezzel a névvel: "Felső- vagy Fogarasi-rét". Még régebben (1632) I.
Rákóczi György birtokainak gazdasági irataiban a Csonkás alatti rét neveztetik
így: "az felseő rett Chonkas alat"
Ficc-kút -on, -ról, -ra - A forrás és a szántóterület elnevezése, amelyen a kút áll. A kocsmától a Rákóczi
úton Patak felé haladva, balkézre fekszik. Innen vezették a vizet a csordának a
táblai legelőre. Ebből a forrásból eredő ér folytatódik a 37-es főút túloldalán
a hivatalosan Rettelnek hívott patakban. A kutat és az eret fűzfák (ficcfák)
szegélyezték. Mikor a faluban kiszáradtak a kutak, innen hordták a vizet. Kis
vízművet is építettek rá. Hivatalos neve: Fűz-kút.
Első említése 1785-ben: "Fűz kútról eredő
patakcsa". Brogli János bíró jegyzi fel róla az 1891-ben, a Táblán rendezett nagy hadgyakorlatról
írva: "Iszonyú sok katonaság volt, négyezer katona nem bírta a füczkutat
kiinni, ilyen forrású kút." Rák Ignácz bíró 1896-os dűlő-jegyzékében is
szerepel (Füzkut). A Balassa-Kováts gyűjtemény tévesen a
Bekötő út másik oldalára helyezi, a Hibli szélére. Lauber József szerint:
bővízű forrás, Windischgrätz herceg innen vitetett vizet Patakra; az áramszolgáltató
elosztótelep vízellátását szolgálja
Fix-kő – határkő, Lauber József említi
Fogarasi-föld - A Fogarasi rét felett kezdődő szántókat
nevezték így tulajdonosaik.
Fogarasi rét - Rét,
kaszáló a Felvégtől kifelé a Bányácskára vezető út és a Hibli között. Első
említése Stainer Ádám 1833. évi térképén. 1835-ben ugyanő Felső- vagy
Fogarasi rétnek nevezi (l. Felső-rét).
Balassa Iván és Kováts Dániel a Zemplénben gyakori Fogarassy személynévből
eredezteti, s egészen máshova, a kisvasúton túlra helyezi. Az 1896-os
kataszteri térképen s más forrásokban ugyanez a terület Görög rétek néven szerepel.
Fűz-kút, Fűz-kúti dülő - lásd Ficckút
Gaálék útja - A 37-es úttól a
Gaál-tanyához vezető út a Hátulsó táblák alatt. Az öreg Gaál csináltatta, aki a
Svábkert mögött lakott.
Görög rétek - Térképeken szereplő
hivatalos név (1879, 1896), Rák Ignácz bíró 1896-os dülő-jegyzéke is
tartalmazza. Lauber József kaszálóként említi. Lásd Fogarasi rét.
Háromföld-dülő - A falu 1865-ös, úrbéri
rendezés előtti földkönyve említi, de nem derül ki, hol feküdt. Ma nem ismerik
az elnevezést.
Hátulsó tábla -n, -ról, -ra - Szántó, a Téesztanyától fel
a Svábkertig, a Gaálék útja mellett, a Versaraszt alatt.
Hérti -n, -ről, -re - Valószínűleg sváb kifejezés,
jelentését nem ismerik. Kaszáló a 37-es főút másik oldalán, az Ortás mögött. A
községé volt, ott kaszáltak a falu bikájának. Közmunkában kellett menni
mindenkinek takarni (összegyűjteni a szénát), akinek tehene volt.
Hétvékások -on, -ról, -ra - Szántó, a téesz-szőlők alatt a falu felé eső részen. Egyforma
darabokban kimért szántók, nevét a belé vetendő gabona mennyisége határozta
meg.
Hibli -n, -ről, -re - 120 m magas domb a falu és a 37. út között,
szántó. Valószínűleg sváb eredetű név. Hivatalos neve: Hübel Első említése így a falu 1865-ös úrbéri rendezés előtti
földkönyvében. Rák Ignácz bíró is felsorolja a falu dűlői közt 1896-ban. Ma a falusiak csak Hiblinek
nevezik. Lauber József szerint
Hibliódalban kis források vannak (pl. Csipabrinkáló, Jaskó kútja)
(1940-es
évek)
Hin und Um - A Hibli folytatása a
falutól kifelé. Szerepel Károlyfalva 1865-ös földkönyvében (itt egybeírva: Hinundum dűlők), és Rák Ignácz bíró
1896-os dűlő-jegyzékében is. Adatközlőim egyike-másika is ismeri.
Hosszú-föld, Hosszú-földek -en, -ről, -re - Szántó a Szilvás és a
Fogarasi rét között, a falu végétől föl a kácsárdi szőlőkig, keskeny hosszú
parcellákra osztva. Kb. az 1930-as évekig egy nagy táblában volt, akkor szelték
ketté a Bányácskára vezető úttal. Rajta volt a Templombánya, amíg a téesz össze
nem szántotta a földeket. Ma már egy részén szőlő van: a Téesz-szőlők (ma már nem a téeszé, de az elnevezés
rajta ragadt). Először az 1835-ös sárospataki földmérői calculusban említik,
mint szántóföldet a károlyfalvi határban, a Felső-Nyomásban. Rák Ignácz bíró
dűlő-jegyzékében is szerepel 1896-ban.
Hosszú-földi kőbánya - lásd Templom-bánya
Hűbel
- lásd Hibli
Jaskó kútja - Forrás a Hibli közepe felé,
a Stiarlok mögött, a Jaskóék volt földjén. Miután a téesz összeszántotta ott a
földeket, már nincs meg.
Jezsuita földek - a Vejer és az újhelyi határ
közé eső rész elnevezése. A falu 1865-ös földkönyvében Jesovita föld néven szerepel. Rák Ignácz bíró 1896. évi
dülő-jegyzéke is tartalmazza. A falusiak nem ismerik.
Kacsa-tó – 1863-as német nyelvű kézírásos
kontraktusban említve így, magyarul a Karajz-család hagyatékában.
Kánaán-föld - Szántó volt a Középső
pincék felett a Hosszúhágó felé, a Kiserdő szélén. Községi föld volt, a bikáknak
vetett oda takarmányt a község. Ma már benőtte az erdő. Úgy tartják, hogy nem
volt jó föld, nem tudják, miért hívták mégis Kánaán-földnek.
Keresztek - A faluban és határában öt útszéli kereszt
áll.
1. A Bányácski úton Soós Györgyné kertjében 1922-ben a ház lakói: Soós György
és neje Rilyák Mária által állíttatott kőkereszt, pléhkrisztussal (görög
Krisztussal), Krisztus lábánál koponya, csonttal; tetején Zs. K. (Zsidók
királya) felirat.
2. 1947-ben a háború után "A háború borzalmaitól ments meg uram
minket" felirattal állíttatta a Bányácski út mentén, a Hosszúföldön álló
vaskeresztet Brogli Ignác (Pokoly Náci bácsi) és neje Rák Zsuzsanna. Vaskereszt
vaskrisztussal, két angyallal, kőtalappal, kovácsoltvas kerítéssel.
3. 1955-ben az Ástékban a Bekötő út mentén állíttatott kőkeresztet Burger
István és Burger János,
4. a Templomkertben Frei Márton és Brogli Katalin,
5. a Ficckúton Burger György (Hurkás Gyuri bácsi) és felesége Brogli Mária.
Vaskereszt áll a temetőben vaskrisztussal, alsó részében üveg mögött a
feltámadt Krisztus szobrával és örökmécsessel. Brogli Ignác, az ezermester
Drusza bácsi készítette a 1970-es években. Áll még a régi kő temetőkereszt is a
balodali részen.
A 37-es főút Végardó és Károlyfalva közötti szakaszán álló keresztet ardaiak
állították.
1.
2.
3.
4.
5.
régi és új temetőkereszt
Kertalja, Kertalja-földek-dülő,
Kertaljasi földek - Az 1865. évi földkönyvben s
kataszteri térképeken (1879, 1896, 1988) szerepel e neveken a Középső és Felső pincék
közé eső terület, mely kb. a Kánaán-földre esik. Rák Ignácz bíró
dülő-jegyzéke is tartalmazza (1896). A falusiak ma így nem ismerik.
Kőbánya-tér - Az 1861-es határjárási
okirat említi: "kőbánya térhez, mely a Károlyfalvi Szántóföldek nyugoti
véginél… fekszik". Feltehetőleg a Templom-bányára
értendő.
Kővágó-bánya - Az 1865-ös földkönyv
említi, valószínűleg a Templom-bányát
érti alatta.
Krucsay-rét - Az 1835-ös földmérői
calculusban és más iratokban is szerepel. 1861-ben "Krucsayféle, mostmár Zsiday Dániel
rét"-ként említik. A falusiak nem ismerik. A térképek a Táblán
helyezik el. Balassa Iván és Kováts Dániel mindkét nevet pataki birtokosok
személynevéből eredezteti.
Méhes
-ben, -ből, -be - Elkerített gyümölcsös a Dögtér alatt, az
Alsó pincéktől felfelé, ahol a Gát kezdődik. Régen volt rajta méhes, Rák
Boldizsár (a vén Fajgli) nyárára oda vitte ki a méheket. Régebben Jaskó
Gábornak és Brogli Ignácnak (Pokoly Náci bácsinak) volt még méhese az
udvarukban. Ma több méhes is van a határban: az Újtelepen van kettő, a Gáton
egy
Metli -ben, -ből, -be - A községi helynévtáblánál, az Ásték és a
Ficckút közötti hajlat, legelő és szántó, a földek vége posványos, lágy. A név
eredete ismeretlen.
Metli rétek - Különböző térképeken
szereplő elnevezés, más területeket jelöltek vele, mint ma a károlyfalviak. Az
1865-ös földkönyv Metri réteknek
írja, s azon területet érti rajta, mint a maiak a Metlin, mert a Fűzkúti dűlő
mellé helyezi. Az 1896-os kat. térkép a Szilvástól kijjebb, a Kácsárd és a
Gergelyhegy felé eső területet illeti ezzel a névvel. Rák Ignácz bíró
dűlő-jegyzékében is szerepel. A Balassa-Kováts gyűjtemény pedig a
kisvasúton túlra, a Veyer-rétek elé helyezi.
Mongor-láz - 1823-ban az úrbéri
legelőkről szóló feljegyzésben említik. Az 1835-ös földmérői calculusban Mongor-földek-ként
szerepel, mint szántó Károlyfalvánál az Alsó-nyomásban. A falu 1865-ös
földkönyvében Mangor hegy néven
említik. Ma a faluban nem ismerik a nevet.
Ortás
- Szántó, kis dombos rész a Hérti mellett, az
állomástól Újhely felé eső részen a kisvasút túloldalán. Hátsó részét Hátulsó Ortásnak mondják. Az irtás szóból származhat, habár a falu egész területe
irtással lett megtisztítva. A nevet Magyarország földrajzinév-tára (1980.) is
számon tartja.
Pinceföldek-dűlő - 1879-es térkép jelöl ilyet Károlyfalva
határában, a pincesorok térségében.
Régi országút - A 37-es út elődje, attól
néhány méterrel kijjebb a Somlyód felé. 1863-ban a Patak-Újhelyi országút
építéséhez Kfalva községet 240 igás és 339 kézi közmunka leszolgálására
kötelezték (Hőgye István: Zempléni
históriák 2.)
Rét mellett - 1835-ös földmérői calculus
említ így egy területet: szántóföld a károlyfalvi határban, az Alsó nyomásban.
Somlyód alatt - Károlyfalva határának
1865-ös, úrbéri rendezés előtti földkönyvében szerepel a Vejer rétek és a
Somlyód-hegy közötti részt illetve.
Svábkert - A kácsárdi emberek nevezték
így a Bányácska felé vezető út jobboldalán fekvő szántót ill. gyümölcsöst. A
falusiak is ismerik a nevet, de ők Cseregartenak
hívják a tulajdonos után.
Széles-földek - A falu 1865-ös
földkönyvében szereplő hivatalos név, Rák Ignácz bíró is fölsorolja 1896-ban a
falu dűlői közt, a Hosszúföldek folytatását jelölték így. A falusiak ma nem
ismerik ezt a kifejezést, ők az egész területet Hosszúföldnek nevezik.
Szilvás -ban, -ból, -ba - Gyümölcsösök a Gerta mögött és tovább az
Újtelep felé, s azon túl. Szilva, körte és almafák füves, gyepes területen
hosszan elnyúlva a kácsárdi szőlők ill. a Gergelyhegy felé.
Szilvások patakja - Brogli Ignác bíró a falubeli részét, a Gerta-gödröt
említi így a templomépítésről szólva 1877-ben: "ugyanakkor készítették a
szilvások patakján az alvégen a víztiltót is, hogy a téglacsináláshoz és
mészoltáshoz elegendő víz legyen", de ez föntebbről ered, s végigfolyik a
Szilvásokon is. Rák Ignácz bíró dűlő-jegyzékében is szerepel (1896).
Szilvások, Szilvás-völgy - Térképeken szereplő nevek,
az Alsópincék fölötti részt jelölik. Említi az 1865-ös földkönyv is. Az 1861-es
határjárási okirat a Gátmegyeri szőlőhegy alatt határozza meg. Lásd Csvecsketeáli.
Tábla
-n, -ról, -ra - Az
Ástéktól, a Ficckúttól és a 37-es főúttól határolt egy nagy darabban lévő
terület, ezért Tábla a neve. Legelő volt, néha fel is szántották, akkor kukorica
volt benne, ma műveletlen, elvadult ugar. Régen itt volt a futballpálya, a
gyerekek az iskolából ide jártak tornázni és kirándulni, itt voltak péterpálkor
a tornabemutatók. Brogli János bíró feljegyzéseiben szerepel: "1891-ben
[…] volt egy nagy hadgyakorlat a községünkbe az ugynevezett táblán."
Téesz-szőlők - A
Hosszúföldnek a kövesúttól balkézre eső oldalában, ahol kezd emelkedni.
Teleki-kastély, Teleki-kert - Gróf Teleki Pál katonatiszt
családjának (gyerekei Erna és Judit) háza és kertje a falutól Bányácskára
vezető út mentén, baloldalt. Az udvarán ill. parkjában fürdőmedence is volt. A
grófi családnak nem volt különösebb köze a faluhoz. 1945 után államosították,
az ötvenes évek elején óvoda működött benne a hegyesi gyerekeknek. Hatalmas
pince volt alatta, melyben az 1960-70-es években a tsz tyúktelepe volt
elhelyezve. Ma gazdátlanul omladozik.
Temető alatt, Temető mellett - 1833-ban és 1835-ben
Stainer Ádám térképei így határoznak meg bizonyos szántókat Károlyfalva
határában, az Alsó-nyomásban.
Templom-bánya - A Hosszúföldeken volt ez a
köves rész, a templom építéséhez innen bányászták a köveket. Az 1896-os
kat.térképen megnevezés nélkül jelölve van. Az 1940-50-es években már tele volt
vadcseresznyefával, vadkörtével, szederbokrokkal, odajártak a gyerekek fészket
szedni. Az 1960-as években még megkülönböztethető buckás, köves, begazosodott
hely volt, aztán a téesz összeszántotta az egész Hosszúföldet, és eltűnt.
Tojó kútja - lásd Bödön kút
Úrbéri-rétek - Az 1861-es határjárási
okirat említi: "Károlyfalvi volt urbéri rétek", és a "Gát
megyeri szöllőhegy" mellett határozza meg. Feltehetőleg a Táblával azonos.
Ezt megerősíti, hogy Lauber József bizonyos Úrbéri táblát legelőként említ.
Vejer -ben, -ből, -be, A 37-es főút és a nagyvasút
közé eső rétek. Árok választotta ketté, az árok alatti rész az Alsó-Vejer, az árok fölötti a Felső-Vejer. Az árokban csak akkor volt
víz, ha az eső esett. Az 1865-ös földkönyvben és Rák Ignácz bíró 1896-os
dűlőjegyzékében Vejer rétek néven szerepel. Névváltozatai a térképeken Vejer rétek, Veyer rétek ; Felső rét
Vejerli - A Kácsárdi szőlőhegy és a
Gergelyhegy közé eső völgy, sásos, kötőfüves, vizes rét. Az adatközlők más
posványos kis réteket is illettek még bizonytalanul ezzel a névvel (a Fogarasi
rét mögött, a Gát alatt)
Vihegi-dülő - A község 1865-ös földkönyve
nevez meg ilyet Károlyfalva határában. Ma nem ismerik.
Villanytelep, Trafóállomás - A Hibli tetején.
Vonatmegálló – A kisvasút megállója a 37-es út mellett, az Ástékkal szemközt. A
Sátoraljaújhely és Sárospatak közti szakasz 1927-ben létesült, s 1980-ban szünt
meg a járat, az egész hegyközi lakosság sajnálatára. A bejáró diákoknak rendszerint
fenn volt tartva egy tanulókocsi, melynek egyik felében a lányok, másikban a
fiúk utazhattak. A diákok Újhelybe vonatoztak a Kazinczy-iskola felsőtagozatába
és a gimnáziumba ill. a közgazdasági szakközépiskolába. Kedden és pénteken az
asszonyok nagy batyukkal, kosarakkal vitték áruikat az újhelyi piacra, s
számosan jártak dolgozni is a közeli városokba, főleg Újhelybe. A töltés helyén
most bicikliút köti össze Újhelyt Patakkal.
Zvecskenthal-dűlő - 1879-es térképen szereplő
név, lásd Csvecsketeáli.
Zsiday-rét, Zsiday Dániel rét - Lásd
Krucsay-rét.